Atypická exekuce na nemovitosti ve spoluvlastnictví 2 sourozenců bez jakýchkoli existujících dluhů, na základě exekučního titulu, kterým je rozhodnutí soudu o zrušení podílového spoluvlastnictví sourozenců a o prodeji nemovitostí.
Soud rozhodl na návrh mého sourozence o zrušení našeho podílového spoluvlastnictví ke zděděným nemovitostem a o jejich prodeji. Sourozenec bez jakékoli snahy o dohodu o společném prodeji nemovitostí efektivnějším zpúsobem podal návrh na exekuci společných nemovitostí, která byla zahájena a proběhne elektronickou dražbou. Ani já, ani sourozenec nemáme jakékoli dluhy, které by s ex. řízením souvisely, přesto jsem v řízení veden jako povinný a sourozenec jako oprávněný, byť údajně zde de facto existují dva oprávnění a dva povinní současně, tedy já a sourozenec.
Kdo v tomto atypickém případě po úspěšném ukončení celého řízení a zaplacení finální ceny nemovitostí novým majitelem ponese jednotlivé náklady řízení (náklady exekuce, náklady na právní zastoupení sourozence, náklady na právní zastoupení mojí osoby, ev. další náklady? Kdo, kdy, jak a v souladu s jakými konkrétními předpisy o tom rozhodne? Je nebo může být toto rozhodnutí jakkoli závislé na konkrétní textaci souvisejících dokumentů jako je samotný exekuční titul, tedy rozhodnutí soudu (vč. jeho odůvodnění), Exekuční návrh, Žádost o pověření a nařízení exekuce, Pověření soudního exekutora, Vyrozumění o zahájení exekuce, ev. dalších?
Jakým konkrétním způsobem (vzorcem) výpočtu budou tyto náklady započteny oproti získanému výtěžku a jak bude výsledek celé exekuce rozdělen mezi mě a sourozence? Konkrétní modelový příklad - nemovitosti budou prodány např. za 1 mil. Kč, náklady exekuce budou 200.000 Kč vč. DPH, n. na právní zastoupení sour. 20.000, n. na právní zastoupení mojí osoby 10.000 Kč)? Může se stát, že by veškeré náklady šly nakonec pouze nebo převážně k mojí tíži jako formálně povinného? Pokud ano, jak se proti takovému rozhodnutí mohu účinně bránit? Dává smysl, abych se ev. sám do řízení přihlásil jako rovněž oprávněný? Mám já nebo sourozenec předkupní právo k nemovitostem a můžu se do dražby ev. přihlásit i já nebo sourozenec jako zájemce o koupi nemovitostí?
Je příslušný exekutor na tyto moje výše uvedené dotazy schopen nebo povinen již nyní na požádání předem nebo průběžně písemně jednoznačně odpovědět vč. sděkení způsobu či vzorce výpočtu započtení nákladů oproti výtěžku a rozdělení výsledku celé exekuce mezi mě a sourozence (konkrétní částky v tuto chvíli pochopitelně ještě nejsou známy)? Může při rozhodování v souvislosti s tímto případem a uvedenými dotazy záležet na individuálním posouzení věci konkrétním exekutorem nebo v úvahu připadá pouze jedno posouzení věci a řešení jednotné nebo závazné pro všechny exekutory?
Sourozenec o nemovitosti po léta vůbec nepečuje ani se nepodílí na spolufinancování jejich údržby; protože na péči a financování údržby se podílím pouze já, jeho dluh vůči mě tak činí ca 100.000 Kč a nechce jej vyrovnat.
Atypická exekuce - zrušení a vypořádání spoluvlastnictví formou vydražení v exekuční dražbě (elektronické)
Odesláno:
Otevřeno 1180 x
4 odpovědi
Host 6748
MUDr. Zbyněk Mlčoch (admin)
POKRAČOVÁNÍ DOTAZU:
Jak je možno se domoci vyrovnání tohoto dluhu sourozence vůči mně, ať již v rámci této exekuce nebo jinak?
U předmětných nemovitostí je v KN, v odd. Omezení vlastnického práva, uvedeno: "Exekuce na část majetku". Dle sdělení příslušného kat. pracoviště "se zde jedná vždy o omezení týkající se spoluvlastnického podílu id. ½ k těmto nemovitostem. Zatížen je spoluvlastnický podíl id. ½ dle vyrozumění soudního exekutora o zahájení exekuce a s tím související zápis exekučního příkazu k prodeji nemovitostí), který vlastním jako spoluvlastník já". Je tento postup ex. ú. a nebo kat. pracoviště a tento zápis správný? Exekuce se přitom nemá týkat pouze části nemovitostí, ale celých kompletních nemovitostí.
Jde o atypickou exekuci, možná s některými systémovými či procesními pochybeními a vadami řízení méně zkušeného exekutora a ex. úřadu. U kterých subjektů je možno požádat o vysvětlení či narovnání některých kroků nebo domnělých pochybení exekutora? Mám na mysli nadřízený orgán exekutora a jeho ex. úřadu.
Děkuji.
Jak je možno se domoci vyrovnání tohoto dluhu sourozence vůči mně, ať již v rámci této exekuce nebo jinak?
U předmětných nemovitostí je v KN, v odd. Omezení vlastnického práva, uvedeno: "Exekuce na část majetku". Dle sdělení příslušného kat. pracoviště "se zde jedná vždy o omezení týkající se spoluvlastnického podílu id. ½ k těmto nemovitostem. Zatížen je spoluvlastnický podíl id. ½ dle vyrozumění soudního exekutora o zahájení exekuce a s tím související zápis exekučního příkazu k prodeji nemovitostí), který vlastním jako spoluvlastník já". Je tento postup ex. ú. a nebo kat. pracoviště a tento zápis správný? Exekuce se přitom nemá týkat pouze části nemovitostí, ale celých kompletních nemovitostí.
Jde o atypickou exekuci, možná s některými systémovými či procesními pochybeními a vadami řízení méně zkušeného exekutora a ex. úřadu. U kterých subjektů je možno požádat o vysvětlení či narovnání některých kroků nebo domnělých pochybení exekutora? Mám na mysli nadřízený orgán exekutora a jeho ex. úřadu.
Děkuji.
MUDr. Zbyněk Mlčoch (admin)
Dobrý den,
exekutor je povinen v exekučním řízení povinného poučit v rozsahu a způsobem stanoveným dle zákona č. 120/01 Sb. , exekučního řádu a činí tak v příslušných dokumentech zasílaných povinnému. Předpokládám, že tak učinil i v předmětné věci. Jakékoliv další dotazy stran předmětného exekučního řízení Vám exekutor zodpovědět může za úplatu a to na základě smlouvy o poskytnutí právní pomoci s ním uzavřené (jedná se o další činnost exekutora dle exekučního řádu), záleží však na tom, zda takovou činnost provozuje.
Obvykle však poskytnutí právní pomoci provádí dle zákona o advokacii za úplatu advokát.
S Vámi uváděnými dokumenty soudu a exekutora nejsem obeznámena, a nemohu se k nim konkrétně vyjadřovat, k Vašim dotazům Vám proto mohu toliko obecně sdělit, že exekutor vede exekuci proti povinnému, kterého označí oprávněný ve svém návrhu, podaném na základě exekučního titulu, což je v tomto případě rozhodnutí soudu. Povinný nese náklady exekuce a náklady oprávněného.
Oprávněný může být vydražitel exekvované nemovitosti, povinný nikoliv.
Ohledně specifik vedení exekuce na základě rozhodnutí soudu o zrušení a vypořádání podílového spoluvlastnictví více viz např. rozhodnutí Nejvyššího soudu ze dne 19.6.2012, č. j. 20 Cdo 3623/2010. V podrobnostech Vám dále doporučuji obrátit se na danéhoexekutora nebo na některého z advokátů
(http://www.advokatikomora.cz) s žádostí o poskytnut právní pomoci v dotčené věci.
Pokud máte za to, že exekutor ve svém postupu pochybil, podejte stížnost k dohledovému orgánu nad činností exekutorů, kterým je Exekutorské komora ČR nebo Ministerstvo spravedlnosti ČR, které musí případ prošetřit a mají pravomoc zjednat případně nápravu.
exekutor je povinen v exekučním řízení povinného poučit v rozsahu a způsobem stanoveným dle zákona č. 120/01 Sb. , exekučního řádu a činí tak v příslušných dokumentech zasílaných povinnému. Předpokládám, že tak učinil i v předmětné věci. Jakékoliv další dotazy stran předmětného exekučního řízení Vám exekutor zodpovědět může za úplatu a to na základě smlouvy o poskytnutí právní pomoci s ním uzavřené (jedná se o další činnost exekutora dle exekučního řádu), záleží však na tom, zda takovou činnost provozuje.
Obvykle však poskytnutí právní pomoci provádí dle zákona o advokacii za úplatu advokát.
S Vámi uváděnými dokumenty soudu a exekutora nejsem obeznámena, a nemohu se k nim konkrétně vyjadřovat, k Vašim dotazům Vám proto mohu toliko obecně sdělit, že exekutor vede exekuci proti povinnému, kterého označí oprávněný ve svém návrhu, podaném na základě exekučního titulu, což je v tomto případě rozhodnutí soudu. Povinný nese náklady exekuce a náklady oprávněného.
Oprávněný může být vydražitel exekvované nemovitosti, povinný nikoliv.
Ohledně specifik vedení exekuce na základě rozhodnutí soudu o zrušení a vypořádání podílového spoluvlastnictví více viz např. rozhodnutí Nejvyššího soudu ze dne 19.6.2012, č. j. 20 Cdo 3623/2010. V podrobnostech Vám dále doporučuji obrátit se na danéhoexekutora nebo na některého z advokátů
(http://www.advokatikomora.cz) s žádostí o poskytnut právní pomoci v dotčené věci.
Pokud máte za to, že exekutor ve svém postupu pochybil, podejte stížnost k dohledovému orgánu nad činností exekutorů, kterým je Exekutorské komora ČR nebo Ministerstvo spravedlnosti ČR, které musí případ prošetřit a mají pravomoc zjednat případně nápravu.
Host 6748
Dobrý den,
děkuji za zprávu vč. odkazu na uvedený judikát, který bohužel neřeší otázku, a sice, komu zde byla uložena povinnost zaplatit náklady exekuce, která je pro mě nejdůležitější. Pokud byste měla možnost najít odkazy na judikáty řešící přímo toto téma, velice by mi to pomohlo.
Přečetl jsem si některá související zákonná ustavení, která se mi zdají být v kontradikci. Věřím, že tyto informace budou přínosné i pro další zájemce.
Mj. uvádíte, že povinný nese náklady exekuce a náklady oprávněného, dle všeho v souladu s EŘ §87 odst. 2 a 3. Toto mi dává smysl v případě klasické exekuce, kdy povinný oprávněnému něco dluží, což není můj případ.
Podstatný je i text dalšího odst. č. 4 (§87) ; v obdrženém ex. příkazu, resp. hned v jeho úvodním dlouhém textu je mj. uvedeno: "...prodejem nemovitých věcí... s tím, že jeho výtěžek bude rozdělen mezi účastníky těmito podíly: oprávněné 1/2 a povinnému 1/2, jakož i k úhradě nákladů oprávněného a nákladů exekuce...".
Jak z tohoto textu rozumíte tomu, kdo uhradí, resp. z čeho budou hrazeny náklady oprávněného a náklady exekuce, a jak toto exekutor označí v "PÚNE"?
V mém případě mi dává spíše smysl použití jiných zákonných ustanovení, které říkají něco jiného, např.
OSŘ, §348 a 337c (odst. 1a a 1d) :
Rozdělení společné věci § 348
(1) Ukládá-li vykonávané rozhodnutí, aby byla společná movitá věc nebo nemovitá věc prodána a její výtěžek rozdělen mezi spoluvlastníky, provede se výkon rozhodnutí přiměřeně podle ustanovení o prodeji movitých věcí nebo nemovitých věcí.
(2) Spoluvlastníci mají pro účely rozvrhu výtěžku prodeje postavení oprávněných; výše pohledávek se stanoví podle výše jejich podílů na společné věci.
§ 337c
(1) Z rozdělované podstaty se uspokojují postupně podle těchto skupin:
a) pohledávky nákladů vzniklých státu v tomto řízení,
b) pohledávky související se správou domu a pozemku vůči vlastníku jednotky, a to do výše jedné desetiny výtěžku z prodeje jednotky,
c) pohledávky z hypotečních úvěrů nebo části těchto pohledávek sloužící ke krytí jmenovité hodnoty hypotečních zástavních listů,
d) pohledávka oprávněného, pohledávka toho, kdo do řízení přistoupil jako další oprávněný, a pohledávky zajištěné zástavním právem nebo zajišťovacím převodem práva...
Pro mě je téma poněkud nepřehledné, rád využiji bohatých a dlouhodobých profesionálních zkušeností nejen z případů uvedených na této právní poradně, které jistě spolu s Vašimi kolegy a kolegyněmi v týmu máte.
Které předpisy kterého zákona budou v mém případě použity jako rozhodující? Záleží zde na uvážení konkrétního exekutora nebo by v tomto případě všichni exekutoři měli nebo musí rozhodnout stejně?
Budou tedy náklady exekuce a náklady oprávněného nejprve odečteny z výtěžku a výsledek spravedlivě rozdělen na stejné poloviny pro oba účastníky nebo tyto náklady budou odečteny pouze z mojí poloviny výtěžku, nebo ev. ještě jinak?
Velice děkuji.
děkuji za zprávu vč. odkazu na uvedený judikát, který bohužel neřeší otázku, a sice, komu zde byla uložena povinnost zaplatit náklady exekuce, která je pro mě nejdůležitější. Pokud byste měla možnost najít odkazy na judikáty řešící přímo toto téma, velice by mi to pomohlo.
Přečetl jsem si některá související zákonná ustavení, která se mi zdají být v kontradikci. Věřím, že tyto informace budou přínosné i pro další zájemce.
Mj. uvádíte, že povinný nese náklady exekuce a náklady oprávněného, dle všeho v souladu s EŘ §87 odst. 2 a 3. Toto mi dává smysl v případě klasické exekuce, kdy povinný oprávněnému něco dluží, což není můj případ.
Podstatný je i text dalšího odst. č. 4 (§87) ; v obdrženém ex. příkazu, resp. hned v jeho úvodním dlouhém textu je mj. uvedeno: "...prodejem nemovitých věcí... s tím, že jeho výtěžek bude rozdělen mezi účastníky těmito podíly: oprávněné 1/2 a povinnému 1/2, jakož i k úhradě nákladů oprávněného a nákladů exekuce...".
Jak z tohoto textu rozumíte tomu, kdo uhradí, resp. z čeho budou hrazeny náklady oprávněného a náklady exekuce, a jak toto exekutor označí v "PÚNE"?
V mém případě mi dává spíše smysl použití jiných zákonných ustanovení, které říkají něco jiného, např.
OSŘ, §348 a 337c (odst. 1a a 1d) :
Rozdělení společné věci § 348
(1) Ukládá-li vykonávané rozhodnutí, aby byla společná movitá věc nebo nemovitá věc prodána a její výtěžek rozdělen mezi spoluvlastníky, provede se výkon rozhodnutí přiměřeně podle ustanovení o prodeji movitých věcí nebo nemovitých věcí.
(2) Spoluvlastníci mají pro účely rozvrhu výtěžku prodeje postavení oprávněných; výše pohledávek se stanoví podle výše jejich podílů na společné věci.
§ 337c
(1) Z rozdělované podstaty se uspokojují postupně podle těchto skupin:
a) pohledávky nákladů vzniklých státu v tomto řízení,
b) pohledávky související se správou domu a pozemku vůči vlastníku jednotky, a to do výše jedné desetiny výtěžku z prodeje jednotky,
c) pohledávky z hypotečních úvěrů nebo části těchto pohledávek sloužící ke krytí jmenovité hodnoty hypotečních zástavních listů,
d) pohledávka oprávněného, pohledávka toho, kdo do řízení přistoupil jako další oprávněný, a pohledávky zajištěné zástavním právem nebo zajišťovacím převodem práva...
Pro mě je téma poněkud nepřehledné, rád využiji bohatých a dlouhodobých profesionálních zkušeností nejen z případů uvedených na této právní poradně, které jistě spolu s Vašimi kolegy a kolegyněmi v týmu máte.
Které předpisy kterého zákona budou v mém případě použity jako rozhodující? Záleží zde na uvážení konkrétního exekutora nebo by v tomto případě všichni exekutoři měli nebo musí rozhodnout stejně?
Budou tedy náklady exekuce a náklady oprávněného nejprve odečteny z výtěžku a výsledek spravedlivě rozdělen na stejné poloviny pro oba účastníky nebo tyto náklady budou odečteny pouze z mojí poloviny výtěžku, nebo ev. ještě jinak?
Velice děkuji.
Mgr. et Mgr. Renáta Benetková (exekuce)
Dobrý den, mohu jen opakovat, že náklady oprávněného a náklady exekuce vznikají v průběhu řízení a hradí je účastník, kterého stanovuje procesní předpis, v tomto případě o. s. ř. a exekuční řád. Tím je v exekuci povinný, tj. ten, proti němuž byl podán exekuční návrh, jedná se o procesní postavení účastníka řízení, bez ohledu na hmotněprávní důvod vedení exekuce. Náklady exekuce a náklady oprávněného budou hrazeny z vymoženého plnění, tj. z výtěžku zpeněžení majetkové podstaty. Dále Vás sděluji, že vzhledem k tomu, že Vaše dotazy svým obsahem a náročností na zpracování zdaleka převyšují formát této bezplatné právní poradny Vás dále odkazuji na placenou právní pomoc poskytovanou některým právníkem z řad advokátů, jenž se Vám může poskytnout právní poradenství včetně výkladu ustanovení příslušného zákona, vyhledávání dotčené judikatury vyšších soudů, apod. (http://www.advokatikomora.cz).